Szempontok epikus művek elemzéséhez

1. cselekmény (mennyire fordulatos, egy vagy több szálon fut)
2. szerkezet (novellánál: hogyan alakul a hagyományos szerkezeti egységek aránya, csattanós-e, drámai-e; regénynél: az epizódok aránya, szerepe, kezdés, befejezés)
3. szereplők (milyenek, milyen módszerrel vannak ábrázolva [író jellemez, cselekedtet, beszéddel jellemez, környezettel jellemez, mások által elmondottakkal jellemez stb.], hány főszereplő van)
4. narráció (mennyire mindentudó az elbeszélő, idősíkok: lineáris, in medias res vagy mozaikszerű időkezelés)
5. a leíró és az elbeszélő részek viszonya, a párbeszédek
6. nyelve (milyenek a mondatai, milyen a szókincse)
7. a cím

Szempontok versek elemzéséhez

1. téma (gondolati, érzelmi vagy hangulati; milyen tárgykörbe tartozik)
2. a lírai én helye a versben (rejtőzködő vagy önmagát mítizáló stb.)
3. szerkezet (logikai felépítés)
4. költői képek (mennyire bonyolult szerkezetűek; sok a kép vagy kevés; milyen az anyaguk: honnan vannak véve; mennyire részletesen kifejtettek; milyen a viszony az elvont és a konkrét sík között [metaforikus, allegorikus, szimbolikus, tárgyias])
5. a szókincs (mennyire köznyelvi, milyen egyéb elemek színesítik) és a nyelvi elrendezés (alakzatok: mennyire sok van, milyen típusúak; inverzió van-e; mennyire kifejtett vagy mennyire kihagyásos a szöveg; milyen a mondatok szerkezete [mennyire bonyolultak, mennyire sok szint építi fel őket, hiányos vagy tagolatlan mondatok aránya, a mondatok modalitása, a szervetlen mondatrészletek aránya])
6. műfaj
7. a szűkebb értelemben vett forma (ritmusalkotó tényezők)
8. a cím